Options
Sutarties politinė ir teisinė reikšmė bei pasekmės
Date Issued |
---|
2021 |
Naudota literatūra - išnašose.
Istorinei Lietuvos sutarčiai su Rusija dėl tarpvalstybinių santykių pagrindų jau trisdešimt metų. Tačiau, ko gero, kaip tik dabartinės geopolitinės situacijos, ypač demokratijos naikinimo Rusijoje, kontekste galima suvokti tikrąją šios sutarties politinę ir teisinę reikšmę. Vargu, ar ją pasirašant buvo galima numanyti, kiek pasaulinio masto įvykių ji pergyvens. 1991 m. liepos 29 d. pasirašyta Sutartis tarp Lietuvos Respublikos ir Rusijos Tarybų Federacinės Socialistinės Respublikos dėl tarpvalstybinių santykių pagrindų2 (toliau – Tarpvalstybinių santykių pagrindų sutartis arba Sutartis) iš tikrųjų tuo metu daug kam kėlė abejonių, nes, viena vertus, dar nebuvo iki galo įtvirtinta atkurtoji Lietuvos Respublikos nepriklausomybė ir dar nebuvo tarptautiniu mastu pripažinta jos Vyriausybė, kita vertus, Rusija (RTFSR) tuo metu dar buvo SSRS dalis, nors ir labai svarbi, bet viena iš sąjunginių respublikų. Todėl nenuostabu, jog pasigirsdavo kritikų balsų, kad Lietuva neva tuščiai gaišta laiką deryboms ir sutartims su Rusija ir taip erzina SSRS vadovybę, užuot tarusis su pastarąja, kuri ir buvo pagrindinė kliūtis atkurtai Lietuvos nepriklausomybei. Suprantama, tokie kritikų balsai nutilo, kai labai greitai po Sutarties pasirašymo Rusija užėmė SSRS vietą tarptautiniuose santykiuose. Tad galima tik didžiuotis ir žavėtis tuometinės Lietuvos Respublikos vadovybės (pirmiausia Aukščiausiosios Tarybos-Atkuriamojo Seimo pirmininko Vytauto Landsbergio ir jo pavaduotojo, vadovavusio derybų su Rusija delegacijai, Česlovo Vytauto Stankevičiaus) toliaregiškumu sudarant Tarpvalstybinių santykių pagrindų sutartį būtent su Rusija, o ne švaistant pastangas beprasmėms deryboms su SSRS. Nors, žinoma, tame galima įžvelgti ir neįtikėtiną sėkmę, nes nežinia, kiek rimtai 1991 m. liepą kas nors galėjo numatyti tokį greitą Sovietų Sąjungos žlugimą.